![](/CMSUpload/Clanek_2235/_PJF2762.jpg)
Nedávno zrestaurovaný obraz rodinné továrny a vily v Neštěmicích si přišli o víkendu do ústeckého muzea poprvé prohlédnout potomci významného podnikatele Alfreda Spahna. Velkorozměrné plátno namalované v roce 1928 malířem místní honorace Josefem Reinerem darovali ústeckým muzejníkům před dvěma lety jako projev vděčnosti za pozornost věnovanou dramatické historii jejich rodu. Do Ústí se sjeli z celého Německa, bylo jich jedenáct. Představovali tři generace od vnuků neštěmického továrníka, kterým je dnes přes sedmdesát, po prapravnuky ve věku třicátníků. Cíl výpravy byl jednoznačný. Vidět na vlastní oči, jak se rukou restaurátora proměnil obraz, který s rodinou prožíval dobré i zlé časy po devadesát let, což se na jeho stavu podepsalo. Posledních čtyřicet let leželo plátno s olejomalbou vyrámované v ruličce ve sklepě. To byla oběť, kterou museli majitelé podstoupit, když chtěli dílo propašovat při vystěhování z východního do západního Německa.
„Je to překrásné, ty barvy úplně září a obraz má opět krásný rám, tak jak si ho pamatuji z mládí, včetně stříbrné destičky s textem věnování,“ poznamenal Rüdiger Spahn. Jeho otec se ještě narodil v Neštěmicích a v roce 1933 musel s matkou a dvěma sourozenci celé rodové impérium znázorněné na obraze opustit a odstěhovat se za příbuznými do Magdeburku. Byl to vlastně návrat do domovského města, kde se narodil zakladatel neštěmické továrny Alfred. Ovšem smutný, rodina se vracela bez majetku a bez živitele. Vše pohltila světová hospodářská krize. Alfred Spahn žil v Neštěmicích od roku 1903. Tady se naplnil jeho americký sen, kdy se z konstruktéra vypracoval ve vlastníka jedné z největších strojíren svého druhu v regionu. Vyráběl pásové a šnekové dopravníky a zaměstnával přes 300 lidí.
![](/CMSUpload/Clanek_2235/_DSC3916.jpg)
Roku 1912 mu podnikatelský úspěch umožnil vystavět nejvýraznější modernistickou vilu v Neštěmicích, dům s továrnou pojilo dlouhé kryté schodiště. Americký sen ale zničil krach na newyorské burze. „Továrnu i vilu včetně vybavení roku 1933 zabavila banka ve prospěch věřitelů. Alfred Spahn neunesl tíživou situaci a na léčení v sanatoriu Bílý jelen u Drážďan se zastřelil,“ zjistil historik muzea Martin Krsek, který s rodinou navázal první kontakt v roce 2016. I přes smutný závěr však neštěmická éra v rodině stále platí za nejslavnější část minulosti a stmeluje dodnes Alfredovy potomky do obdivuhodné sounáležitosti. Pořádají každý rok sešlost, kam dorazí i přes třicet příbuzných. „Když jsme byli mladí, rodiče nás zavezli do svých rodných Neštěmic a všechno ukázali. Teď se snažíme tohle pouto předat mladším generacím a jsme rádi, že je to zajímá. A jsme zároveň nadšení, že ta naše rodinná historie zajímá i obyvatele Ústí,“ poznamenal další z vnuků Bodo Spahn. Obraz Spahnovy továrny je trvale vystavený v prostorách muzejní knihovny, kde si ho v otvírací době knihovny může prohlédnout každý návštěvník muzea.
![](/CMSUpload/Clanek_2235/_PJF2758.jpg)